Ce pot învăța angajații din generația Baby Boomers de la Millennials. Și viceversa
![Ce pot învăța angajații din generația Baby Boomers de la Millennials. Și viceversa](https://revistacariere.ro/wp-content/uploads/2019/09/mentor-4205038_1280-700x394.png)
Ne aflăm în acel punct al pieței muncii care se află la confluența a patru generații: Z, Millennials, X și Baby Boomers. În multe organizații, fiecare învață să lucreze cu membrii altor generații. Există destule provocări, însă cea mai mare oportunitate o reprezintă împărtășirea de informații și de experiență întergenerațională.
Acest lucru a aflat pe propria-i piele Chip Conley când a fost angajat de Airbnb în postura de consilier pentru mai tânăra conducere a companiei și mentor pentru CEO-ul Brian Chesky. Experiența sa anterioara ca antreprenor în domeniul hotelier a fost considerată necesară pentru dezvoltarea Airbnb, serviciul online prin care îți poți rezerva o cazare în orașele din aproape toată lumea.
Însă în prima zi în această companie, Chip Conley a dat față în față cu realitatea: nu știa mai nimic despre afacerile pe Internet (Airbnb nu are unități de cazare, ci doar intermediază serviciul de cazare între proprietari și clienți) și nici nu era familiar cu limbajul unei companii de software care vinde servicii online.
Inițial, credea că lecțiile pe care le învățase din antreprenoriatul ”clasic” nu aveau cum să se aplice unui nou model de business. Dar cu cât a petrecut mai mult timp în cadrul organizației, și-a dat seama ca principalul său atu este inteligența emoțională (EQ), dezvoltată de-a lungul timpului. Înțelegea nevoile clienților și intuia foarte bine modalitățile prin care serviciile pot fi îmbunătățite.
Pe de altă parte, avea de învățat de la colegii săi Millennials mai multe despre inteligența digitală (DQ). Laura Hughes a observat că este puțin pierdut în acest univers digital, așa că a stat lângă el și i-a tradus limbajul tehnic. Împreună, cei doi au refăcut sistemul de recenzii peer-to-peer al Airbnb: ea a contribuit cu abordarea analitică asupra situației, iar el cu intuiția și ”the human touch”. Astfel, au creat posibilitatea acordării unui sistem de feedback constructiv și util, astfel încât gazdele înregistrate pe platformă să înțeleagă mai bine nevoile oaspeților.
”La Airbnb am înțeles că rolul meu este al unui intern, pe de o parte, care învață cum merg lucrurile în mediul digital, iar pe de altă parte, al unui mentor pentru conducerea organizației. CEO-ul Brian Chesky m-a adus la Airbnb pentru cunoștințele mele din industria ospitalității, dar ce i-am oferit eu, de fapt, a fost înțelepciunea acumulată în mulții mei ani de muncă. Spre surpriza mea, în timp, mulți alți angajați ai companiei m-au solicitat pentru sesiuni de mentorat unu-la-unu. Dar adesea, și eu am învățat de la ei cel puțin la fel de mult cât au învățat ei de la mine”, mărturisește Chip Conley într-un TED Talk.
El susține că seniorii activi din ziua de azi sunt relevanți pentru piața muncii pentru că înțelepciunea lor poate fi aplicată și la problemele curente. Prin urmare, el susține că transferul intergenerațional de informații este extrem de util: seniorii realizează că, într-o lume aflată într-o continuă schimbare, mintea lor de începători într-ale mediului digital și curiozitatea ce acționează ca un catalizator este elixirul vieții; și nu doar pentru ei, ci și pentru cei din jurul său.
Dezvoltarea intergenerațională este cunoscută inclusiv în muzică. Să ne gândim la Lady GaGa și Tony bennett sau la Young Stars of Jazz și Wynton Marsalis. În business, acest lucru se numește mentorat reciproc: Millennials cu DQ și Baby Boomers cu EQ.
Încrederea este liantul între generații
Cel mai important aspect care favorizează schimbul intergenerațional de informații este încrederea. Dacă ne privim unii pe alții ca pe un izvor de informații și experiențe, vom găsi cu siguranță o modalitate de a lucra împreună.
Dar ce fel de cultură organizațională încurajează armonizarea generațiilor diferite? Silvia Micu, Senior Manager, Human Resources România, Harman Connected Car Division, crede că este vorba de puterea de adaptare: „Adică modul în care poziționăm procesele de recrutare și selecție (ce fel de talente vrem să atragem în companie), poziționarea strategică a zonei de „diversity& inclusion” ca parte din cultura organizațională, procesele de training (mentoring, coaching), modul în care ne structurăm echipele, cum împărțim rolurile și responsabilitățile, cum evaluăm performanța – toate astea ajută la depășirea obstacolelor pe care aceste diferențe între generații le ridică”, puncta Silvia Micu, într-un articol al Revistei CARIERE.