Educatia „de acasa” stimuleaza inovatia in echipa voastra?
![Educatia „de acasa” stimuleaza inovatia in echipa voastra?](https://revistacariere.ro/wp-content/uploads/2018/08/Echipa.jpg)
A fost o moda, incepand cu 2000, sa faci teambuilding insotit, de obicei, de aventuri extreme (coarda, parapanta, alipinism etc.). Apoi ne-am aruncat cu totii in traininguri, seminarii, workshopuri. Apoi am dezvoltat o intreaga "industrie" de comunicare interna, fortati de standardele internationale sau de cerinte interne (crize de comunicare, pierdere acuta de apetit creativ etc.)
Intrebarea care ne doare este cum traducem aceste experiente de grup in proiecte noi, in idei noi (deci unice)? E o relatie directa intre intarirea coeziunii unei echipe si gradul de inovare? Este, dar teamwork-ul exista numai si numai prin cumularea personalitatilor individuale. Simfonia exista numai prin alaturarea notelor, tonurilor. Inovatia, creatia exista intr-o companie pentru ca sursele sensibile la acest capitol au fost atinse si acum vibreaza.
Cred foarte mult in educatia de "acasa" cand vine vorba despre stimularea creativitatii. Acasa fiind biroul si lumea lui: colegii, sefii, subordonatii, chiar si "rivalii" de la alte companii. Cel mai important lucru intr-un proiect de comunicare interna este sa legi cat mai vizibil (nu intotdeauna egal cu transparent) efortul de rezultate, iar rezultatele de rasplata. Iar in campanii care isi propun cresterea gradului de inovare este vital acest lucru.
Procesul de comunicare interna trebuie sa primeasca mesaje din exterior. Sa se raporteze la el. Scriitorii, muzicienii, artistii in general cutreiera lumea pentru ca traiesc prin ea si interpretarea ei le confera revelatia noului. Mereu se intampla ceva care ii inspira, iar de inspiratie au nevoie mai mult decat orice. Inspiratia este inima inovarii, in jurul ei se invarte actul creatiei. Ceea ce legitimeaza inovatia/creatia este felul in care este reprezentata si, mai apoi, utilizata.
Practic, avem nevoie de planuri si actiuni care sa stimuleze interpretarea interna a "inspiratiei" externe. Concursurile interne de creativitate trebuie sa aiba brieful foarte clar definit, fie ca tine de sales/marketing, fie de viziunea generala de business. In jurul produselor, serviciilor si viziunii afacerii trebuie formate echipe mixte de strategi si creativi. Combinatia rece-cald care tine proiectul in parametri optimi. Rolul liderului (sau al strategului sef) este de a se asigura ca exista un echilibru intre presiunea exercitata de dorinta de inovare si cea generata de competitie (idei "rasuflate", been there – done that).
Trebuie sa creeze permanent jaloane, puncte de reper in procesul inovatiei, astfel incat sa nu se nasca un produs/o idee veche putin slefuita. Aceeasi ciorba, reincalzita. Multi manageri de companie sau de proiect gresesc ridicand miza financiara a inovatiei: aceasta devine un risc pentru echipa, o responsabilitate suplimentara, deci inutila.
Companiile care functioneaza in societati sau culturi extrem de conservatoare (concerne sau zone geografice si religioase) trebuie sa gaseasca metode de a limita efectul ierarhiilor. Acest lucru ar stimula critica obiectiva si ar crea produse cu un grad ridicat de autenticitate. O inovatie hiperdefinita prin reguli de sistem (nu de creatie) isi pierde imediat stralucirea si valoarea de piata (primul client este colegul de alaturi).
Un alt mod de a stimula inovatia este crearea si mentinerea unui mediu extrem de propice culturii argumentului. Argumentul solid presupune documentare. Documentarea presupune analiza comparata. Iar comparatia duce la competitie. Generand teme noi de workshopuri creative care cer tematici variate de documentare si argumentare, cultivam ceva mai mult decat exercitiul "exprimarii unei pareri": cream incubatorul ideilor autentice, solide, care isi valideaza existenta si viabilitatea prin soliditatea argumentului.
Rares Petrisor este General Manager, Media Pozitiv